# הילת ימיי, להט לילותיי
ביום שלישי הקרוב, 18 באוגוסט, נציין את יום הוצאתו לאור באמריקה של אחד הספרים החשובים ביותר, והכי שנויים במחלוקת של המאה העשרים: ״לוליטה״ מאת ולדימיר נבוקוב. לצד עלילת הספר והשפעתו על התרבות, ישנו סיפור מרתק לא פחות: הסיפור של הוצאתו לאור. נבוקוב סיים לכתוב את ״לוליטה״ בשנת 1953, ובשלב הזה הוא כבר היה אזרח אמריקאי שכתב ופרסם שני ספרים באנגלית. מעבר לכך, ״לוליטה״ הוא ספר אמריקאי מאוד, בדמויותיו, בנופיו, ולמרות זאת – בשל הנושא הנפיץ שלו, ואולי גם בגלל שהאמריקאים היו באחת התקופות היותר פוריטניות שלהם – נבוקוב לא הצליח למצוא מו״ל אמריקאי שיסכים להוציא את ספרו. הוא חיפש במשך שנתיים, ולאחר אי־אילו דחיות, החליט להוציא את הספר בפריז, בהוצאת ״אולימפיה פְּרֵס״, שהייתה בעצמה די שנויה במחלוקת. ״אולימפיה״ הייתה הוצאה קטנה שההתמחות שלה נעה בין ספרות ארוטית וספרות אוונגרד (או המפגש הבלתי נמנע בין השתיים) והדפיסה לא מעט ספרים באנגלית שלא הצליחו או לא יכלו לראות אור בארצות הברית או באנגליה, לפעמים מסיבות חוקיות. מחברים נוספים שספריהם ראו אור ב״אולימפיה״ כללו את ז׳אן ז׳נה, הנרי מילר, ויליאם ס. בורוז, סמואל בקט, וכמובן (כי איך אפשר בלי) המרקיז דה סאד. אם כן, ״לוליטה״ ראה אור לראשונה ב־1955, וזכה די מהר להצלחה מסחרית. הביקורות היו קוטביות מאוד, החל ממי שכינה אותו אחד הספרים הטובים של השנה, ועד לאמירות כמו ״הספר המטונף ביותר שקראתי מימיי״, או ״פורנוגרפיה חסרת מעצורים״. ב־1956 הספר הוחרם אפילו בצרפת, למשך שנתיים שלמות, ורק שלוש שנים לאחר הוצאתו המקורית, פורסם סוף סוף גם באמריקה, וזה התאריך שאנו מציינים כעת. ״לוליטה״ תורגם לעברית לראשונה ב־1959 בידי יוסף ורהפטיג, ושוב ב־1986 בתרגום המוכר יותר של דבורה שטיינהרט. אבל מהדורות שלו באנגלית, של הוצאת ״אולימפיה״, הודפסו בארץ עוד קודם לכן על ידי סוכנות סטימצקי. היום מדובר בפרטי אספנים מרגשים למדי. יצא לנו להיתקל בכמה עותקים במהלך השנים האחרונות, ואפילו למכור אותם במכירות הפומביות שלנו.

ההנחה השבועית למנויי המגזין 15% הנחה על ספרי אמנות, אדריכלות ועיצוב עם קוד קופון: ARTSY *בתוקף עד 21.8.26
< לרכישה באתר

חייזרים באים
עוד תאריך ראוי לציון בימים אלו הוא 80 שנה למותו של הסופר האנגלי הרברט ג׳ורג׳ ולס, שהלך לעולמו ב־13 באוגוסט 1946. ולס היה מאבות המדע הבדיוני המודרני, וכתב כמה מהקלאסיקות החשובות ביותר של התחום, שהתוו את הדרך לדורות של סופרים ויוצרים שבאו אחריו. הוא כתב רומנים בלתי נשכחים כמו ״מכונת הזמן״, ״האי של ד״ר מורו״ ו״האיש הבלתי נראה״. אך יצירתו המשפיעה ביותר היא ללא ספק ״מלחמת העולמות״, שם מתוארת פלישה של אנשי מאדים לכדור הארץ, במטרה להשתלט עליו ועל המשאבים שלו. הספר יצא ב־1898 ונחשב לאחת הדוגמאות המוקדמות ביותר של עלילה המפגישה בין בני אדם וגזע של חוצנים (קדם לו ״The Germ Growers״ מאת רוברט פוטר מ־1892, שבו גזע חייזרים עוין מגדל ומפיץ חיידקים קטלניים ברחבי כדור הארץ). אחת הסיבות לכך ש״מלחמת העולמות״ קיבל את מעמדו האגדי, הוא התסכית המפורסם של אורסון וולס ששודר בשידור חי לרגל ליל כל הקדושים 1938, ולפי המיתוס גרם לפניקה בקרב המאזינים שהאמינו כי מדובר בדיווח אמיתי על פלישת עב״מים. מה שמשעשע אותנו בסיפור, הוא שהשמות ולס ו־וולס כמעט זהים זה לזה, גם בצליל וגם באיות...

# שיר לשבת מתוך הספר ״עיר אין־גולה״ מאת רות פוירשטיין, 2026.
רות חוה פוירשטיין, היא משוררת ואמנית, כלת פרס משרד התרבות ופרס אצ״ג לשירה. ״עיר אין־גולה״ הוא ספרה השני, וקדם לו ״ספר שכחה וגאולה״ מ־2024. לשירים נוספים מאוסף ספרי השירה של האחים גרין בקרו בפייסבוק או באינסטגרם שלנו.

אל תשכחו: כדי להמשיך לקבל את המגזין השבועי שלנו באופן קבוע, יש להירשם לרשימת התפוצה.
< להרשמה למגזין השבועי

< לתשובות באתר

greenbrothers.co.il | ידידיה פרנקל 39, תל אביב | 03-5238501
לחצו כאן אם אתם רוצים לקבל פחות מיילים - Manage Preferences לחצו כאן אם אתם רוצים להפסיק לקבל מיליים -